Declarare nulitatii acordului cu Ucraina, neutralitate, pace
Către:
Parlamentul României
Reprezentanții tuturor autorităților statului român
Noi, cetățenii României, solicităm Parlamentului României și tuturor reprezentanților autorităților statului român:
1. Convocarea, de urgență, a sesiunii extraordinare a Parlamentului României pentru aprobarea ”Propunerii legislative privind declararea nulității Acordului privind cooperarea în domeniul securității între România și Ucraina, semnat la Washington, la 10 iulie 2024”, înregistrată la Biroul Permanent al Camerei Deputaților sub nr. 471/15.07.2024;
2. Adoptarea de către România a unei poziții de neutralitate față de conflictul armat dintre Rusia și Ucraina;
3. Încetarea oricăror acorduri/tratate/convenții prin care România s-a obligat să acorde ajutor militar, tehnică militară sau orice instruire și formare a personalului militar al Ucrainei;
4. România să întreprindă demersurile necesare, la nivel diplomatic, astfel încât să înceapă negocierile pentru încheierea unui tratat de pace în condiții realizabile între Rusia și Ucraina și încetarea oricăror demersuri și acțiuni care ar putea să extindă și să perpetueze conflictul ruso-ucrainean;
5. Neimplicarea României în nici un fel de conflict diplomatic și militar/armat oriunde în lume;
6. Respectarea de către senatori, deputați, prim-ministru și miniștri, Președintele României, forțele armate române și de către toți reprezentanții autorităților publice din România a voinței poporului român exprimată la pct. 1-5
Argumente:
I. Nulitatea Acordului privind cooperarea în domeniul securității între România și Ucraina, semnat la Washington, la 10 iulie 2024
Președintele Klaus Iohannis, a semnat în numele României, cu ocazia summitului NATO 2024, ”Acordul privind cooperarea în domeniul securității între România și Ucraina, semnat la Washington, la 10 iulie 2024” conținutul acestui acord creând reacții negative în spațiul public și la nivelul societății românești.
”Acordul privind cooperarea în domeniul securității între România și Ucraina, semnat la Washington, la 10 iulie 2024” a fost postat pe pagina Președinției României, la rubrica Comunicate de presă, la data de 11 iulie 2024 (https://www.presidency.ro/ro/media/comunicate-de-presa/acord-privind-cooperarea-in-domeniul-securitatii-intre-romania-si-ucraina1720705732), precum și pe pagina Președintelui Ucrainei (https://www.president.gov.ua/news/ugoda-pro-spivrobitnictvo-u-sferi-bezpeki-mizh-ukrayinoyu-ta-92117)
Din conținutul acestui Acord, reiese că acesta este un tratat bilateral, tratat la nivel de stat.
Potrivit art. 39 alin 1 lit a) din Legea nr. 590/2003 privind tratatele, în cazul tratatelor la nivel de stat, după semnare, până la publicarea în Monitorul Oficial al României, Partea I, textele tratatelor bilaterale pot fi făcute publice cu acordul expres al celeilalte părți. În cuprinsul acestui Acord făcut public și postat pe site-ul Președinției României la data de 11 iulie 2024 se menționează la Paragraful 16. ”Dispoziții finale” : ”1. Prezentul acord intră în vigoare la data semnării și este valabil timp de zece (10) ani de la data semnării sale.”
Însă, acest Acord fiind un tratat la nivel de stat, nu putea să intre în vigoare la data semnării, având în vedere următoarele dispozițiile exprese din Legea nr. 590/2003 privind tratatele:
- Capitolul II din Legea nr. 590/2003 reglementează ”Procedura încheierii tratatelor”, având următoarele secțiuni:
Secţiunea 1 Aprobarea inițierii negocierilor
Secţiunea a 2-a Desfășurarea negocierilor
Secţiunea a 3-a Aprobarea semnării
Secţiunea a 4-a Deplinele puteri
Secţiunea a 5-a Exprimarea consimțământului de a deveni parte la tratat Secţiunea a 6-a Intrarea în vigoare a tratatelor
Secţiunea a 7-a Tratatele în formă simplificată, încheiate prin schimb de note verbale sau de scrisori
Secţiunea a 8-a Înregistrarea tratatelor;
- Articolul 1 ”Pentru scopurile prezentei legi, prin:
a) tratat se înțelege actul juridic, indiferent de denumire sau de formă, care consemnează în scris un acord la nivel de stat, la nivel guvernamental sau la nivel departamental, având scopul de a crea, de a modifica ori de a stinge drepturi și obligații juridice sau de altă natură, guvernat de dreptul internațional public și consemnat într-un instrument unic ori în două sau în mai multe instrumente conexe;
b) încheierea tratatelor se înțelege succesiunea de etape care trebuie urmate, ansamblul de activități care trebuie desfășurate, precum și ansamblul de proceduri și reguli care trebuie respectate astfel încât tratatul să între în vigoare pentru România;
f) ratificare se înțelege modalitatea de exprimare a consimțământului de a deveni parte la un tratat care a fost semnat de partea română, prin adoptarea unei legi de ratificare de către Parlament sau, în condițiile legii, prin ordonanță de urgență a Guvernului;
l) instrument de ratificare, aderare, acceptare sau aprobare se înțelege documentul prin care se consemnează ratificarea, aderarea, acceptarea sau aprobarea tratatelor”
- art. 18 alin. (1) ”Exprimarea consimțământului de a deveni parte la tratat se face, după caz, prin ratificare, ...”;
- art. 1 lit. f): ”ratificare se înțelege modalitatea de exprimare a consimțământului de a deveni parte la un tratat care a fost semnat de partea română, prin adoptarea unei legi de ratificare de către parlament sau, în condițiile legii, prin ordonanță de urgență a Guvernului”
- art. 19 alin. (1) lit. a): ”se supun parlamentului spre ratificare prin lege următoarele categorii de tratate: a) tratatele la nivel de stat, oricare ar fi domeniul de reglementare al acestora”; Art. 19 alin. (2) ”Tratatele prevăzute la alin. (1) nu se ratifică prin ordonanțe ale Guvernului.”
- Art. 27 alin (2) ”tratatele la nivel de stat, precum și tratatele la nivel guvernamental care, conform art. 19 alin. (1), trebuie supuse ratificării nu pot intră în vigoare prin procedura semnării și nu se pot aplica cu titlu provizoriu de la data semnării.”
- Art. 25 alin. (2) ”tratatele bilaterale la nivel de stat intră în vigoare la data schimbului instrumentelor de ratificare”
- Art. 42: ”Tratatele încheiate cu încălcarea normelor dreptului internațional privind validitatea tratatelor și a normelor privind capacitatea și/sau procedura încheierii tratatelor pot fi declarate nule, procedura de aprobare a declarării nulității fiind similară celei urmate pentru intrarea în vigoare a categoriei respective de tratate.”
Din analiza coroborată a normelor din Legea nr. 590/2003 se poate constata că președintele României, Klaus Iohannis, cu ocazia semnării Acordului privind cooperarea în domeniul securității între România și Ucraina și-a depășit atribuțiile și competențele în privința încheierii unui tratat bilateral la nivel de stat, deoarece avea în competență numai să semnarea unui astfel de tratat, fără posibilitatea intrării în vigoare a unui astfel de tratat, el putând intra in vigoare numai după ratificarea lui de către Parlamentul României, prin lege, la data schimbului instrumentelor de ratificare.
Se poate constata astfel că validitatea Acordului privind cooperarea în domeniul securității între România și Ucraina este afectată, precum și faptul că normele privind capacitatea președintelui Iohannis să încheie un asemenea tratat, precum și procedura încheierii tratatelor a fost încălcată.
Exemplificăm în acest sens, ca exemplu, Acordul din 5 septembrie 2020 între Guvernul României și Cabinetul de Miniștri al Ucrainei privind cooperarea în domeniul tehnico-militar, ratificat prin Legea nr. 199/2021.
În acest acord se prevede la articolul 9 - Intrarea în vigoare: ”Prezentul acord va intra în vigoare la data primirii ultimei notificări scrise prin care părțile se informează despre îndeplinirea procedurilor legale interne, necesare pentru intrarea acestuia în vigoare.”
Totodată, în Acordul privind cooperarea în domeniul securității între România și Ucraina, se prevăd, printre altele:
- că România va dona Ucrainei un sistem PATRIOT, în conformitate cu decizia Consiliului Suprem de Apărare a Țării din 20 iunie 2024 (parag 6 lit. A pct 2);
- România va facilita tranzitul tuturor echipamentelor necesare pe teritoriul său către Ucraina, cât de rapid posibil (parag 6 lit A, pct 3);
- că România se obligă să acorde asistență cuprinzătoare pentru construirea viitoarelor forțe armate ale Ucrainei care necesită suficiente stocuri (resurse) militare necesare pentru respingerea agresiunilor viitoare și că va căuta modalități de intensificare a colaborării și va explora opțiuni pentru a ajuta Ucraina să acumuleze aceste resurse strategice (parag 6 lit b, pct 2);
- că România va furniza în mod activ capabilitățile centrului de instruire F-16 (FTC) găzduit de Forțele Armate Române pentru instruirea piloților ucraineni (prag 6 lit C, pct 4);
- că în cazul unei noi agresiuni a Rusiei împotriva Ucrainei sau în cazul unei escaladări semnificative, Ucraina și România se vor consulta în termen de 24 ore pentru a stabili măsurile adecvate necesare pentru a contracara sau a descuraja agresiunea sau escaladarea (Rusiei) (parag 2 pct 2);
- că România și Ucraina au decis să continue cooperarea pentru ca România să ajute Ucraina să se apere împotriva agresiunii Rusiei până când Ucraina va prevala (câștiga) și au decis ca România să ofere sprijin Ucrainei pentru a-și continua autoapărarea legitimă, în conformitate cu articolul 51 din Carta ONU, împotriva agresiunii în curs a Rusiei, a escaladării militare și pentru a descuraja agresiunea în viitor (paragraful 1 pct 1).
Din conținutul Acordului se poate observa:
1. că România se obligă să cedeze parte din sistemul de apărare națională și să efectueze cheltuieli financiare pentru a sprijini Ucraina în războiul cu Rusia, în condițiile în care bugetul public al României este în deficit excesiv, iar datoria publică a crescut exponențial în ultimii 4 ani, cu impact major asupra calității vieții poporului român;
2. că sistemul de apărare națională a României devine inexistent, Acordul axându-se numai pe ajutorarea Ucrainei să își dezvolte sistemul de industrie și apărare națională;
3. că acordul este bilateral, dar conține obligații numai pentru România;
4. acordarea de ajutor Ucrainei, în condițiile menționate în Acord, pentru ca aceasta să se apere împotriva agresiunii Rusiei până când Ucraina va câștiga războiul;
5. față de prevederile Acordului că România va ajuta la contracararea agresiunilor Rusiei împotriva Ucrainei (care sunt constante de mai mult de 2 ani și jumătate), acest ajutor poate fi interpretat de Rusia ca o declarație de război din partea României. Într-o asemenea situație, există un risc iminent de extindere a conflictului armat și declarare a stării de război pe teritoriul României cu consecința mobilizării cetățenilor pentru a participa pe frontul de luptă, având în vedere obligațiile constituționale de apărare a României.
Toate acestea au creat reacții negative în spațiul public și la nivelul societății românești, deoarece acest Acord pune în pericol pacea în România, afectează apărarea națională și stabilitatea economică a României, implicând cheltuieli și sacrificii inacceptabile pentru poporul român.
Reamintim că potrivit art. 118 alin. (2) din Constituția României, armata României este subordonată exclusiv voinței poporului român.
În concluzie, este necesar să se respecte voința poporului român care dorește pacea și nu extinderea războaielor și să declare nul Acordul privind cooperarea în domeniul securității între România și Ucraina, semnat în numele României, de către Președintele României, cu Ucraina la data de 10 iulie 2024.
La data de 15.07.2024 a fost înregistrată la Biroul Permanent al Camerei Deputaților o ”Propunere legislativă privind declararea nulității Acordului privind cooperarea în domeniul securității între România și Ucraina, semnat la Washington, la 10 iulie 2024”, sub nr. 471/15.07.2024.
Având în vedere că Parlamentul României este în vacanță până în luna septembrie, este necesară convocarea, de urgență, a sesiunii extraordinare pentru votarea propunerii legislative înregistrată la Biroul Permanent al Camerei Deputaților sub nr. 471/15.07.2024.
II. Neutralitatea, pacea și întreprinderea demersurilor diplomatice pentru obținerea ei
Poporul român este un popor pașnic care dorește să aibă relații de pace și prietenie cu toate popoarele.
De când a început conflictul armat ruso-ucrainean, poporul român a ajutat poporul ucrainean, iar statul român a efectuat numeroase cheltuieli pentru persoanele refugiate din Ucraina.
Din păcate, sub pretextul ajutării poporului ucrainean, vedem că de mai bine de 2 ani și jumătate, conflictul armat dintre Rusia și Ucraina este menținut și șefii statelor ONU sau NATO nu au întreprins niciun demers efectiv și real pentru stingerea acestu conflict armat și instaurarea păcii.
Am văzut că atât numeroși cetățeni ucraineni au murit pe câmpul de luptă, cât și cetățeni ruși care au fostr trimiși pe câmpul de luptă.
Poporul român nu dorește ca statul român și reprezentanții autorităților statului român să mai întreprindă vreun demers care alimentează cu muniție sau aduce vreun aport la întreținerea conflictului armat, aceasta neffind o soluție pentru stingerea conflictului și instaurarea păcii, dovadă stând cei peste 2 ani și jumătate de când a început conflictul și s-a utilizat această abordare.
Mai mult, faptul că, în 2024, pe de o parte, Ucraina a încheiat Tratate bilaterale în domeniul militar cu 23 statate membre NATO, Japonia și cu UE, iar pe de altă parte, Rusia a încheiat și ea tratate bilaterale în domeniul militar, nu va ajuta în niciun caz la obținerea păcii, ci va determina extinderea conflictului armat la nivel regional și chiar mondial, ceea ce nu va ajuta nici poporul ucrainean, nici poporul rus, ci va determina extionderea războiului la multe alte popoare cu pierderea a nenumărate vieți omenești.
Din aceste motive, cetățenii României solicită:
a) Adoptarea de către România a unei poziții de neutralitate față de conflictul armat dintre Rusia și Ucraina;
b) Încetarea oricăror acorduri/tratate/convenții prin care România s-a obligat să acorde ajutor militar, tehnică militară sau orice instruire și formare a personalului militar al Ucrainei;
c) România să întreprindă demersurile necesare, la nivel diplomatic, astfel încât să înceapă negocierile pentru încheierea unui tratat de pace în condiții realizabile între Rusia și Ucraina și încetarea oricăror demersuri și acțiuni care ar putea să extindă și să perpetueze conflictul ruso-ucrainean;
d) Neimplicarea României în nici un fel de conflict diplomatic și militar/armat oriunde în lume;
e) Respectarea de către senatori, deputați, prim-ministru și miniștri, Președintele României, forțele armate române și de către toți reprezentanții autorităților publice din România a voinței poporului român.
_____________________________________________________________________________________________________________________________
Către șefii statelor membre NATO
Către șefii statelor membre ONU
Către Președintele Rusiei, Vladimir Putin
Către Președintele Ucrainei, Volodymyr Zelenskyi
Noi cetățenii României, vrem pace, încetarea tuturor războaielor și vă cerem să vă opriți, să nu mai continuați războaiele și să nu le mai extindeți!
Copii, adulți, adolescenți, femei, bărbați, femei însărcinate au murit din cauza orgoliilor voastre și incapacității voastre de a putea să vă soluționați conflictele dintre voi în mod diplomatic.
Noi românii am fost empatici, am suferit, am plâns pentru nenorocirea care a dat peste popoarele voastre. Ne-am deschis casele, ne-am golit bugetul național ca să îi ajutăm. I-am ajutat cu ce am putut. Dar voi tot nu vă opriți. Voi continuați războaiele, le întrețineți și vă încăpățânați să le extindeți, ajutați de șefii restului țărilor de pe glob, prin ajutorul direct pe care vi-l acordă sau prin tăcerea lor.
Nu ne interesează cine are dreptate și cine este vinovat. Din punct de vedere politic, dreptatea este împărțită, depinde din ce unghi privești. Însă, cât timp voi vă luptați fiecare pentru ”dreptatea lui”, popoarele voastre mor, popoarele voastre suferă, sunt împrăștiate prin lume, își strigă durerea, suferința, vor să încetați, iar vouă nu vă pasă.
Ați reușit să manipulați toată populația globului și să o împărțiți în susținători ai unuia sau altuia dintre voi care să se certe între ei pentru ”dreptatea voastră”. La fel ați făcut și cu noi, românii. Însă, nu mai vrem! Nu mai vrem nici să vă credem, nici să vă susținem, nici să ne certăm din cauza voastră și a ”dreptății fiecăruia dintre voi”, popoarele voastre mor și vouă nu vă pasă!
Niciunul dintre milioanele de ființe omenești care au murit în războaiele pornite de voi nu și-a dorit nici războaie, nici să moară, nici să ucidă și nici să vă jucați voi cu viața lor.
Indiferent de argumentele pe care le susțineți pentru începerea războaielor, nu aveți niciun argument pentru menținerea și extinderea lor.
Vedem ce se întâmplă în Fâșia Gaza, vedem ce se întâmplă în Ucraina cum oamenii mor și mor zi de zi, se roagă să se termine, indiferent a căruia dintre voi va fi ”victoria”. Vor numai să se oprească și să trăiască în pace, să nu mai trăiască în moarte și să le fie teamă în orice moment pentru viața lor, a copiilor și a familiilor lor.
Vedem cum Rusia a încheiat alianțe militare cu China, Coreea de Nord, Vietnam, Iran și altele.
Vedem cum Ucraina a încheiat alianțe militare cu 22 state membre NATO (Belgia, Canada, Danemarca, Estonia, Finlanda, Franța, Germania, Islanda, Italia, Letonia, Lituania, Luxemburg, Norvegia, Olanda, Polonia, Portugalia, Regatul Unit, România, Spania, Statele Unite Ale Americii, Suedia, Slovenia).
Vedem cum vă creați alianțe militare și vă pregătiți de un război extins la nivel regional, cât și la nivel mondial.
Vedem cum vreți să ne atrageți și pe noi românii în lupta voastră. Însă noi vă spunem de pe acum: nu vom accepta și nu vom lupta în niciunul dintre războaiele voastre! Nu vom accepta nici să fim carne de tun și nici teritoriul României să fie câmp de luptă pentru războaiele voastre! Iar pentru asta vom face tot ceea ce ne stă nouă în putere să nu vă permitem să vă jucați cu viețile noastre așa cum vă jucați cu viețile popoarelor voastre.
NU VREM RĂZBOI! Nu vrem război nici pe teritoriul nostru nici al altor popoare și vă cerem să opriți crimele pe care le faceți prin menținerea războaielor și extinderea lor!
VREM PACE!
____________________________________________________________________________________________________________________________
Elena Radu Contactați autorul petiției